Nélkül kétségkívül elmaradottabb világban élnénk.
Neumann – azaz Von Neumann, a családja ugyanis nemesi rangot kapott I. Ferenc József császártól – 1903. december 28-án született Budapesten. Elsősorban arról híres, hogy ő teremtette meg a mai digitális számítástechnika elméleti alapjait, de a matematika, a kémia és a fizika terén is világrengető felfedezései voltak.
De miért kellett neki számítógép?
Neumann Jánost 1930-ban meghívták a Princeton Egyetemre vendégprofesszornak, attól fogva az Egyesült Államokban élt. Részt vett az amerikai nukleáris fegyverek fejlesztési programjában, és a kísérleti atomrobbantások során keletkező lökéshullámok tanulmányozása közben olyan bonyolult matematikai összefüggéseket fedezett fel, amelyek a klasszikus módszerekkel már nem voltak megoldhatók. Ekkor ragadta meg a fantáziáját egy olyan elektronikus készülék, amely alkalmas nagy sebességű számítások elvégzésére. A többi már történelem.
![](https://bronson.men/wp-content/uploads/2023/01/Neumann-1024x872.jpg)
Bevallom, ahogy tanulmányoztam Neumann életét és eredményeit, rá kellett jönnöm, hogy az alig 54 évet megért tudós kutatásai megértéséhez is édeskevés az én szerény matematikai és fizikai tudásom. Csak a felszínt kapargatom, de már az is döbbent ámulattal tölt el, amit képes vagyok feldolgozni a munkásságából.
A tudós születésének kerek évfordulója alkalmából emlékévet tart a Neumann János Számítógép-tudományi Társaság, melynek a neumanni örökség minél szélesebb körű megismertetése a célja. A megemlékezéssorozat január 18-án, a Magyar Informatika Napján emlékkonferenciával kezdődött, február 8-án, Neumann halálának 66. évfordulóján pedig koszorúzással folytatódik a Bajcsy-Zsilinszky út 62. szám alatti szülőházánál. A programok között vannak kiállítások, előadások, MTA-konferencia és képzőművészeti pályázat. Bővebben itt.
Érdemes megjegyezni, hogy Neumann nem volt szakbarbár. A magyaron és a németen kívül kiválóan beszélt latinul, görögül, franciául, angolul és olaszul. A Princeton egyik tanára, aki Bizánc történelmének szakértője, mosolyogva ismerte el, hogy Neumann jobban ismerte a kutatási területét, mint ő maga, pedig a természettudományok avatott művelői között ritka, aki humán területen is a nagyok ligájában játszik.
Már akkor látta
Cikkünkhöz a címet magától Neumanntól kölcsönöztük: 1955-ben a Fortune magazinban jelent meg egy írása ugyanezzel a címmel. A nukleáris energia békés és háborús felhasználását, valamint az emberi tevékenység által okozott éghajlatváltozást taglalta. Zsenialitásának bizonyítéka, hogy ezek a kérdések most, majdnem nyolc évtized után is sorsformálók az emberiség fennmaradása szempontjából.
![](https://bronson.men/wp-content/uploads/2023/01/mad.jpg)
A XX. század vége és a XXI. század eleje új technológiákat hozott, amelyek megváltoztattak körülöttünk mindent, amit addig ismertünk. A legfontosabb ezek közül az internet és mindaz, ami kapcsolódik hozzá. Sem a sajtó, sem a kommunikáció, sem a tudásmegosztás nem úszta meg a változást, szemétre került a vonalas telefon, az írógép, és lassan a nyomtatott sajtó is. Egy 2023-as autó láttán a fejét vakarná már egy 1993-ban aktív szerelő is. Olcsó kis szerkezetekkel ingyen kommunikálhatunk a Föld túloldalával, letölthetjük és tárolhatjuk a világ legfontosabb könyveit.
Jobb így a világ?
Nem tisztem megítélni, de az biztos, hogy sokkal több lehetőség áll az emberiség rendelkezésére ahhoz, hogy jobbá tegye. Szabadon csinálhatunk magunknak poklot vagy paradicsomot. Hogy élünk-e ezzel a tudással, ami a rendelkezésünkre áll, az csak rajtunk múlik. Úszunk, vagy elsüllyedünk, mint a kő.
Ha még élne, megkérdeznénk tőle ezt is: